Some+valmennuksen+toteutuksessa

1. lähijakso/Vantaa Taustojen selvittely (8 h + etä 10 h) || Lähipäivä || 2. lähijakso/Porvoo Asiakkaan tilanteen ja tarpeiden selvittäminen (8 h + etä 8 h) || Kartoittamismenetelmät (Sympa, C&Q, Webropol?) || Wiki || Eri ratkaisumallien suunnittelu || Lähipäivä || Chat || Palvelun (ratkaisun) toteutus (8 h +etä 8 h) || Lähipäivä || 4. lähijakso Vantaa Palvelun (ratkaisun) toteutus (8 h +etä 8 h) || Lähipäivä || Chat || Palvelun tuloksen arviointi || Lähipäivä ||
 * ** Viikko/pv ** || ** Aihe ** || ** Väline ** ||
 * 12/2010 || Sosiaalisen median ympäristö valmiina || Ning ||
 * 12 || Kutsut sosiaaliseen mediaan/valmennettavat || Ning ||
 * 14 || Asiakasnäkökulmaa osaamiskartoitukseen/valmennettavat || Sympa-järjestelmä ||
 * 17/28.4.2010 || Orientaatio || Lähipäivä (½) ||
 * 18 || Kutsut sosiaaliseen mediaan/kumppanit || Ning ||
 * 19 || Esittäytyminen sosiaalisessa mediassa || Ning (Forumilla, keskustelu) ||
 * 20 || Kutsu 1. lähijaksolle || sähköposti ||
 * 21/24.5.2010 ||
 * 21/24.5.2010 ||
 * 22 || Organisaation ja omien tavoitteiden määrittely || Ning (Forumilla, keskustelu) ||
 * 22-33 || Etätyö 10 h: Kumppanin toimintaympäristön ja tulevaisuustrendien selvittäminen, liiketalouden perusteiden tunnistaminen yrityskumppanin liiketoiminnasta || Keskustelu ja ohjaus sosiaalisessa mediassa ||
 * 22-25 || ”HOPSit” valmennettaville? || Pienryhmä livenä tai ??? ||
 * 23-25 || Linkkivinkkien ja materiaalien koostamista yhdessä kesälukemiseksi || Delicious -> Ning? ||
 * 26-33 || Kesälomat || Reflektiopäiväkirja? ||
 * 34/26.8. ||
 * 35-38 || Etätyö 8 h: Kumppanin kehittämisen päämäärän selvittäminen ja osaamistarpeiden ja osaamistarjonnan kartoittaminen sekä osaamisvajeen selvittäminen päämäärään nähden. Strategian ja oppimispuitteiden selvittäminen päämäärään nähden. || Keskustelu ja ohjaus sosiaalisessa mediassa.
 * 39/28.9. || 3/1 lähijakso/Helsinki ( 12 h + etä 12 h)
 * 39/28.9. || 3/1 lähijakso/Helsinki ( 12 h + etä 12 h)
 * 40-41 || Etätyö 12 h: Kolmen ratkaisumallin suunnittelu ja esittely yrityskumppanille. || Keskustelu ja ohjaus sosiaalisessa mediassa.
 * 40 || Klubi valmennettaville ja kumppaneille || Avatar ||
 * 42/19.10. || 3/2 lähijakso Helsinki
 * 42/19.10. || 3/2 lähijakso Helsinki
 * 47/24.11. ||
 * 48-49 || Etätyö 8 h: Myydyn ratkaisumallin avaaminen toteutussuunnitelmaksi ja palvelun oppimisympäristön viiden näkökulman kuvaus. || Keskustelu ja ohjaus sosiaalisessa mediassa.
 * 50/15.12. || 5. lähijakso (4 h + etä 2 h) Porvoo
 * 51 || Etätyö 2 h: Kehittämisprosessin kirjallinen arviointi yhdessä kumppanin kanssa. Onnistuneet ja epäonnistuneet toimenpiteet sekä kehittämistoimenpiteitä prosessin hallinnan parantamiseksi. || Keskustelu, hyvät käytännöt, kehittämiskohteet sosiaalisessa mediassa. ||

Mitä?
Keskustelualueelle oppijat voivat kirjoittaa omia viestejään ja vastauksia muiden kirjoittamiin viesteihin. Sinne voi myös tuoda liitetiedostoja. Keskustelualueet periytyvät verkko-oppimisympäristöihin Internetin uutisryhmistä (newsgroups) ja ilmoitustauluista (bulletinboards). Keskustelu jäsentyy yleensä puumaisesti, asiasisällön mukaan. Keskustelualueiden viestit ovat useimmiten koko oppijaryhmän luettavissa – ikään kuin lappuja yhteisellä ilmoitustaululla.

Miksi?
Keskustelualueiden käyttö mahdollistaa yhteisen tiedonrakentelun. Oppijat voivat esimerkiksi tiimeissä työstää asiaa eteenpäin tai ratkaista ongelmaa ongelmakeskeisen oppimisen prosessissa. Keskustelualueet ovat keskeisiä yhteisten merkitysten muodostamisessa ja kommunikoinnissa. Parhaimmillaan keskustelualueella tulee näkyväksi myös oppijan ajattelu- ja ongelmanratkaisuprosessi, ei vain lopputuotos. Tarkastelemalla jälkeenpäin omaansa ja toisten oppijoiden ajattelu- ja ongelmanratkaisuprosessia oppija voi oppia uusia ajattelutaitoja ja -malleja.

Miten?
Keskustelualueita voidaan käyttää hyvin erilaisissa opetus- ja oppimistilanteissa. Keskustelualueilla voidaan esimerkiksi asettaa oppijoiden omia tavoitteita, esittää kysymyksiä, rakennella tietoa, ohjata oppimista, käydä dialogia, antaa vertaispalautetta ja reflektoida. Keskustelualueella käydyllä keskustelulla tulee olla tavoite ja päämäärä, ja se kannattaa liittää oppimistehtävään. Keskustelu on aina ohjeistettava, ja sillä on oltava mielekäs lähtökohta.

Mitä?
Chat on työkalu, jonka avulla oppijat voivat keskustella tekstipohjaisesti lyhyin kommentein. Keskustelu on reaaliaikaista, ja keskusteluun voi osallistua useita käyttäjiä samanaikaisesti. Chatissä käyty keskustelu jäsentyy kronologisesti siten, että uusin kommentti on aina alimpana. Keskustelu voidaan usein myös tallentaa. Chatin esikuva on Internet-pohjainen IRC-keskustelukanava.

Miksi?
Chat tarjoaa työkalun reaaliaikaiseen ja nopeatempoiseen keskusteluun ja esimerkiksi aivoriiheen (brainstorming), jossa kerätään yhdessä ideoita. Chatin ehdoton vahvuus on se, että jokainen saa oman kommenttinsa sanottua ja äänensä kuuluviin nopeasti. Chat on toimiva kommunikaatiovälineenä, jota voi käyttää niin ohjauksessa kuin informaalissakin keskustelussa.

Miten?
Ongelmakeskeisessä oppimisessa tai tutkivassa oppimisessa chatia voi käyttää esimerkiksi alustana ongelmien asettelulle ja jäsentämiselle. Tämän tiedonrakentelun ensimmäisen vaiheen jälkeen tiedonrakentelua voidaan jatkaa ei-reaaliaikaisesti verkkokeskustelualueilla. Chat on mainio alusta myös ohjaukselle ja ohjausdialogille, jossa opettaja esittää niin sanotusti tiedustelevia tai ihmetteleviä kysymyksiä. Chatin käytön ei tarvitse olla aina opettajajohtoista ja strukturoitua, vaan oppijat voivat käyttää chatia myös keskenään esimerkiksi keskustellessaan oppimistehtävistä.

Mitä?
Wikiksi kutsutaan työkalua, jonka avulla useampi henkilö voi muokata samaa dokumenttia. Wiki on tarkoitettu työkaluksi yhteisölliseen kirjoittamiseen ja dokumentin eri versioiden hallintaan. Wiki-sovelluksia on useita erilaisia, niin maksullisissa oppimisympäristöissä käytettäviä kuin Internetissä vapaasti käytettävissä oleviakin. (Huom! Wikiä ei pidä sekoittaa Wikipediaan, joka taas on Internetin käyttäjien tuottama sanakirja).

Miksi?
Wikin avulla oppijat voivat rakennella tietoa yhteisöllisesti ja työskennellä saman dokumentin parissa. Wikiin tallentuu useimmiten myös historia, eli jokaista dokumentin muokkausvaihetta voidaan tarkastella myös jälkikäteen – prosessi tulee näkyväksi. Tällöin oppijat voivat oppia prosessista ja reflektoida eli peilata kehitystään. Opettajalle wikin ehdoton etu on se, että wikissä tulevat yhteisen lopputuotoksen lisäksi näkyviin prosessi ja jokaisen yksittäisen oppijan panos tai tuotokset.

Miten?
Wikiä voidaan opetuksessa käyttää yhteisöllisen kirjoittamisen ja yhteisöllisen tiedonrakentelun alustana, jolla oppijat voivat tekstin lisäksi myös tarvittaessa tuoda kuvia ja linkkejä omaan tuotokseensa. Yhteisöllisessä kirjoittamisessa voidaan toimia vaikka tiimeittäin tutkivan oppimisen tai ongelmakeskeisen oppimisen prosessin mukaisesti. Wikiä voi käyttää myös prosessikirjoittamiseen (yksittäisen oppijan työkaluna), jolloin prosessin eri vaiheet dokumentoituvat. Tarkastelemalla prosessin eri vaiheita ja tuotoksen kehityskaarta jälkeenpäin voidaan oppia metakognitiivisia taitoja ja saada tietoa omasta työskentelytavasta.

Mitä?
Opettaja voi tuoda verkko-oppimisympäristöön erilaisia aineistoja, esimerkiksi tekstejä, oppimisaihioita tai ottamiaan valokuvia. Aineistot ovat näkyvissä kaikille oppimisympäristön työtilan tai kurssin oppijoille. Opettaja voi siis käyttää oppimisympäristöä myös aineiston jakamiseen. Useimmissa oppimisympäristöissä myös oppijat voivat tuoda kuvia omiin tuotoksiinsa niin, että ne ovat näkyvissä muille oppijoille.

Miksi?
Digitaalinen oppimateriaali ja sen liittäminen verkko-oppimisympäristössä tapahtuvaan oppimisprosessiin on käytännön kannalta ja pedagogisesti järkevää. Oppijalle muodostuu eheä kokonaisuus, kun oppimistehtävät, oppimateriaalit ja käydyt verkkokeskustelut ovat samassa paikassa – mielellään oppimisprosessin mukaisesti jäsennettynä.

Miten?
Opettaja voi tuoda oppimisympäristöön omia aineistoja, esimerkiksi ohjeita, oppimisaihioita ja kalvoja, ja tallentaa ne sinne. Aineistot ovat usein verkkokeskustelun ja yhteisöllisen tiedonrakentelun raaka-aineena. Itse tuottamiensa aineistojen lisäksi opettaja voi tehdä linkkejä verkko-oppimisympäristöön ja Internetissä oleviin lukuisiin oppimateriaaleihin ja aineistoihin. Edupoli/Heli Tuulenmäki 15.5.2010